Ambits

ÀMBITS: GÈNERE, ACCÈS A LA CULTURA, EDUCACIÓ

Anna M. - Anna

L’article 2 de la __Declaració Universal dels Drets Humans__, signada el 10 de desembre de 1948, diu que “Qualsevol persona pot prevaler-se de tots els drets i de totes les llibertats que aquesta declaració proclama, __sense cap distinció de__ **raça, de color, de sexe, de llengua, de religió, d'opinió pública o d'altra mena, d'origen nacional o social, de fortuna, de naixement o de qualsevol altra classe**. Hom no farà tampoc cap distinció fonamentada en l'estatus polític, administratiu i internacional del país o territori del qual depengui jurídicament la persona, tant si es tracta d'un país o territori independent, com si està sota la tutela, encara que no sigui autònom o que estigui sotmès a qualsevol limitació de sobirania.

Un cop aprovat, l’Assamblea va demanar a tots els Països Membres que publiquessin i distribuïssin el texte a les escoles i centres d’ensenyança, sense distincions polítiques o territorials. La realitat és que factors com el gènere, la llengua, el territori i les classes socials condicionen d’una manera considerable les oportunitats de les que cadascú disposa.

El sexe és un fenomen natural, però hi ha diferències entre homes i dones que no són derivades del seu sexe, sinó que són el resultat cultural de l’evolució de cada societat. Parlem de **gènere** quan ens referim al conjunt de trets i conductes que s’atribueixen a cada sexe en societats concretes. __En l’actualitat, les diferències d’oportunitats entre homes i dones són evidents__. Val a dir que a totes les societats les dones han tingut un paper inferior i on els rols i l’estatus de les dones han sigut, i són, diferents als dels homes. Aquestes discriminacions fan que els drets de les dones quedin anul.lats, arribant en moltes ocasions a l’abús i la violència. __Els grups socials que pateixen majors discriminacions són les dones immigrants, de minories ètniques, dones sense llar o refugiades.__ Dins l'àmbit laboral, les dones segueixen patint desigualtats, no només salarials, sinó també perquè les dones ocupen majoritàriament categories inferiors a les dels homes, sent més difícil la seva promoció, a l'igual que són les que ocupen feines temporals, a jornada parcial o ocupacions atribuïdes majoritàriament a dones.

És inebitable pensar en les desigualtats que existeixen segons **l’estrat social, procedència o raça**, sent aquestes cada vegada majors i on les discriminacions en quant a salut, capital i educació tenen relació amb la seva procedència i les oportunitats de les que es disposen. A tots els països existeixen determinats grups ètnics catalogats com a inferiors, negant-los en moltes ocasions, els drets econòmics, socials o culturals. Caldria parlar també de racisme i la xenofobia, on algunes de les persones d'aquests grups pateixen discriminacions laborals i socials.

Els humans som desiguals, afirmem així que existeixen unes __diferències socials__ que fan que l’accés a oportunitats o privilegis siguin diferents. Les **classes socials** són categories de l’estatus que cadascú ocupa en la societat, fent que l’accés a determinats recursos sigui més accessible per a unes persones que per a d’altres. L’Estat de Benestar garanteix la prestació de serveis com per exemple **l’educació.** Durant la primera infància la persona desenvolupa la formació bàsica del capital cognitiu, i segons Juan Carlos Tedesco, és necessari que els nens i nenes arribin al primer centre d’educació formal amb un desenvolupament cognitiu bàsic (fruit d’una estimulació afectiva adequada, una bona alimentació i unes condicions sanitàries positives) i una socialització primària prou desenvolupada perquè sigui capaç de relacionar-se fora del nucli familiar.

Bourdieu i Passeon, afirmaven que el diferents classes socials estan dotades de coneixements i destreses diferents i que l’escola està adaptada al capital cultural de les classes privilegiades, volien desmitificar l’escola com a mitjà per assolir la igualtat d’oportunitats socials i econòmiques dels individus deixant de manifest que mitjançant la funcionalitat de l’escola es mantenia i reproduïa l’estructura de classes de la societat. El fracàs escolar és més abundant entre les classes més desfavorides econòmicament i culturalment; factors com les expectatives socials, les actituds familiars davant l'educació o les facilitats materials, influeixen en aquest fracàs escolar. Caldria tenir en compte també els alumnes amb __necessitats educatives especials__, amb els que caldrà fer una tasca pedagògica per evitar l'exclusió social i l'etiquetatge d'aquestes persones.